![27628537](https://static.slobodnadalmacija.hr/images/slike/2024/07/25/o_27628537_1024.png)
HPV je obitelj virusa koja uključuje više od 200 različitih vrsta. Među njima je oko 40 tipova koji se prenose spolnim putem i mogu zaraziti genitalno područje, usta i grlo. Neki tipovi HPV-a su visokorizični i mogu uzrokovati rak, dok drugi tipovi uzrokuju genitalne bradavice ili nemaju nikakve simptome.
HPV je raširena infekcija koja može imati ozbiljne zdravstvene posljedice ako se ne otkrije i ne liječi na vrijeme. Preventivne mjere poput cijepljenja, redovitih pregleda i sigurnog seksa ključne su za smanjenje rizika od infekcije kojoj su izložene jednako i žene i muškarci, kaže doc. prim. dr. sc. Željka Karin, specijalistica školske medicine i ravnateljica Nastavnog zavoda za javno zdravstvo Splitsko - dalmatinske županije, koja nam je objasnila sve mogućnosti prijenosa.
- HPV infekcija i s njom povezane bolesti uzrokovana je humanim papiloma virusom (HPV) koji ulazi u stanicu domaćina gdje se umnaža. Prenosi se spolnim putem, direktnim kontaktom kože i sluznice, no i preko kontaminiranih predmeta ili autoinokulacijom iz okolnih područja kože. Virus se može prenijeti i s majke na dijete tijekom trudnoće majke infekcijom ploda "in utero" ili tijekom poroda pri kontaktu djeteta s virusom prolaskom kroz porođajni kanal.
Koji su čimbenici rizika?
- Čimbenici rizika za razvoj HPV infekcije su: promiskuitet, nezaštićen spolni odnos, mlađa životna dob - do 25. godine života, rana dob stupanja u spolne odnose, prisutnost drugih spolno prenosivih bolesti, imunokompromitiranost, kronične upale spolnog sustava, dugotrajna uporaba oralnih kontraceptiva - više od 5 godina i pušenje.
Koje su najčešće vrste karcinoma koje može uzrokovati ova infekcija?
- HPV infekcija dovodi do promjena u anogenitalnoj i ekstragenitalnoj regiji, te osim karcinoma vrata maternice koji je najčešći, uzrokuje promjene epitelnih stanica i moguće karcinome u području anusa, penisa, vagine, vulve i orofarinksa (usne šupljine i ždrijela).
Koliko je vrijeme inkubacije?
- Vrijeme inkubacije kod HPV infekcije traje od 3 tjedna do 6 mjeseci prije nego što se bolest klinički manifestira, odnosno prepoznaju simtomi bolesti. Kod većine osoba imamo infekciju, bez simptoma i vidljivih promjena zbog čega je uz primarnu prevenciju cijepljenjem jako bitno ići na redovite, godišnje ginekološke preglede.
Kolika je raširenost infekcije HPV virusom i koje su najugroženije skupine stanovništva?
- Više od 80 posto spolno aktivnih žena i muškaraca zarazi se HPV-om barem jednom tijekom života, no ishod infekcije ovisi o imunološkom sustavu i tipu humanog papiloma virusa. Najčešće inficirani HPV-om, oko 80 posto je u dobi od 17 do 33 godine, a najviše ih je od 20 do 24 godine starosti.
Koje tipove HPV virusa se smatra najmalignijima?
- Imamo više od 200 tipova HPV-a od kojih se 40 tipova povezuje se s inficiranjem anogenitalne regije. S obzirom na sposobnost virusa da dovedu do maligne transformacije dijelimo ih na: visokorizične tipove (16, 18, 31, 33, 35, 39, 45, 51, 56, 58, 59 i 66) koji mogu dovesti do malignih promjena i niskorizične tipove (6, 11, 40, 42, 43, 44 i 54) koji najčešće uzrokuju pojavu bradavica, u anogenitalnoj regiji najčešće kondiloma.
Većina infekcija HPV-om povuče se spontano, nakon godinu dana od infekcije u 70 posto žena, a dvije godine od infekcije u 90 posto žena. Međutim oko 10 posto infekcija prelazi u dugotrajnu infekciju koja se tijekom nekoliko godina ili desetljeća može razviti u premaligne i maligne lezije i invazivne karcinome.
HPV infekciji može se pripisati više od 90 posto karcinoma grlića maternice, približno 85 posto karcinoma anusa, 50 posto tumora vulve i penisa, te 70 posto vaginalnih tumora.
Kolika je učestalost raka povezanih s HPV-virusom u svijetu, a kolika u Hrvatskoj?
- Na temelju populacijske procjene u SAD-u imamo više od 525 000 slučajeva raka povezanih s HPV-om, više od 23 milijuna slučajeva predstadija raka cerviksa, a više od 29 milijuna slučajeva genitalnih bradavica. Prevalencija HPV infekcije među ženama u svijetu procjenjuje se na više od 290 milijuna žena kod kojih je ustanovljen HPV.
U Hrvatskoj godišnje više od 300 žena oboli od raka vrata maternice koji je najčešći karcinom uzrokovan HPV-om, a umre ih oko 100. To je treći najčešći rak kod žena u dobi od 30 do 49 godina, prema podacima HZJZ-a iz 2020. godine.
Što možemo poduzeti preventivno?
- U svrhu prevencije HPV infekcije i razvoja bolesti uzrokovanih HPV-om postoji primarna prevencija koja prije svega uključuje edukaciju u smislu izbjegavanja čimbenika rizika i cijepljenje kao jedna od najučikovitijih mjera. Devet tipova HPV koje se povezuje sa visokim teretom bolesti upravo se spriječava deveterovalentnim cjepivom za dječake i djevojčice koje je odobreno od 2014. godine. Prvo cjepivo protiv HPV-a u RH, kao i većini zemalja registrirano je 2007.godine kada je postojalo dvovalentno i četverovalentno cjepivo i od tada se provodi cijepljenje protiv HPV-a.
Je li u Hrvatskoj zadovoljavajući broj cijepljenih i povećava li se odaziv dječaka i djevojčica?
- U Provedbeni program cijepljenja kao preporučeno, neobvezno i besplatno cijepljene u Republici Hrvatskoj uvršteno je 2015. godine. Cijepljenje se preporuča za sve djevojčice i dječake u osmom razredu osnovne škole, a preporuča se pozivati na cijepljenje i sve učenike petog, šestog i sedmog razreda zbog boljeg imunološkog odgovora kod cijepljenja u mlađoj životnoj dobi i prevencije prije moguće infekcije HPV-om.
Tako se u RH ovisno o dostupnosti cjepiva mogu cijepiti sve osobe u dobi od 9 do 25 godina života, kod nadležnog školskog liječnika, specijaliste školske i adolescentne medicine, a ukoliko nisu u sustavu obrazovanja u epidemiološkim ambulantama zavoda za javno zdravstvo kod specijaliste epidemiologa.
CDC (Centar za kontrolu bolesti) preporučuje cijepljenje između 11. i 12. godine iako se cjepivo može primjeniti već od 9 godine života što pojedine zemlje provode u svom Programu cijepljenja.
Koliko je cjepivo učinkovito i je li potrebno docjepljivanje?
- Ukoliko se prva doza cjepiva primjeni prije navršenih 15 godina života, potrebna je još jedna doza cijepiva s razmakom od 6 mjeseci do godinu dana (0,6). Ukoliko osoba ima između 15 i navršenih 25 godina života, potrebno je primjeniti tri doze cjepiva na način da se druga doza daje 2 mjeseca, a treća 6 mjeseci nakon prve doze (0,2,6).
Sigurnost i učinkovitost cjepiva je izrazito visoka što su pokazale studije i nadzor od strane CDC-a i FDA nakon milijuna podijeljenih doza cjepiva širom svijeta. Od blažih nuspojava prijavljena je bol na mjestu primjene cjepiva, groznica, vrtoglavica i mučnina. Studije praćenja učinkovitosti cjepiva zadnjih petnaest godina pokazuju dugotrajnu visoku razinu zaštite kod cijepljenih osoba.
Cjepivo se pokazalo u 90 posto slučajeva učinkovitim u sprječavanju s HPV-om povezanih malignih promjena pa je važno naglasiti da se radi o cjepivu protiv raka kod žena i muškaraca. Cijepljenjem se ne štite samo cijepljene osobe već se smanjuje mogućnost širenja HPV infekcije na necijepljene (imunitet krda).
Svjetska Zdravstvena Organizacija pokrenula je globalnu strategiju za eliminaciju raka vrata maternice, a u Europskom planu borbe protiv raka utvrđen je cilj po kojem je do 2030. godine potrebno cijepiti 90 posto djevojčica do dobi od 15 godina i povećati udio cijepljenih dječaka, jer sve zemlje ne cijepe dječake zbog financijskih razloga. Sve istraživanja u zemljam visoke procjepljenosti protiv HPV-a koji cijepe više od destljeća kreću se u smjeru eliminacije malignih i drugih bolesti uzrokovanih HPV-om.
Postotak cijepljenih jako varira u zemljama Europe od 5 do 90 posto. Prisutan je trend povećanja broja cijepljenih, a to pokazuju i podatci za SDŽ, gdje je sa prijašnjih 8-12 posto procjepljene djece u dobi do 15 godine, udio cijepljene djece porastao na preko 30 posto.
Pruža li cjepivo apsolutnu zaštitu od bolesti povezanih s HPV-om?
- Važno je naglasiti da cjepivo ne pruža apsolutnu zaštitu u sprječavanju nastanka promjena i bolesti povezanih s HPV-om jer za sada štiti od 9 tipova HPV- a koje obuhvaća cjepivo. Svakako je potrebno i dalje provoditi sekundarnu prevenciju koja se odnosi na obavljanje redovitih ginekoloških pregleda uz Papa test jednom godišnje koji služi kao probirna metoda za premaligne i maligne promjene vrata maternice.